![mor som håller ett nyfött barn](/sites/default/files/styles/100_10_3_xmedium_1x/public/2020-03/nyf%C3%B6dd%2C%20pixabay_0.jpg?h=e5aec6c8&itok=BI1aCYmc)
- Kort beskrivning
- Barnafödande som en normal fysiologisk process
- Hälsa vid komplicerade tillstånd relaterat till barnafödande och föräldraskap
- Vårdmiljö och vårdmodeller vid barnafödande
- Teoretisk utgångspunkt
- Huvudområdet reproduktiv och perinatal hälsa
- Forskningsprojekt
- Avslutade forskningsprojekt
- Forskningscentra
- Forskarporträtt
- Organisation
- Utbildning
- Bidra till forskningen
Sexuell, reproduktiv och perinatal hälsa
Kort beskrivning
Forskargruppen bedriver forskning runt graviditet, förlossning och nyföddhetsperiod. Syftet är att bidra till excellent vård som främjar hälsa hos kvinnor, nyfödda och familjer. Forskargruppen använder sig av en bredd av metoder och har särskilt omfattande kompetens i randomiserad kontrollerad studiemetodik, kvalitativa metodiker samt att utveckla och testa vårdmodeller och instrument. Projekten bedrivs inte enbart i Sverige utan också i andra europeiska länder och utvecklingsländer.
Utgångspunkten är att forskningen som bedrivs ska främja barnafödande som en normal fysiologisk process. Det finns flera olika forskningsinriktningar:
Barnafödande som en normal fysiologisk process
Detta område omfattar studier rörande
- Oxytocin
- Förlossning
- Förlossningssmärta
- Vaginal förlossning efter kejsarsnitt
- Mätning av förlossningsupplevelse
- Fäders upplevelser av partnerns graviditet och förlossning.
Hälsa vid komplicerade tillstånd relaterat till barnafödande och föräldraskap
Studier inom detta område omfattar:
- Förlossningsrädsla
- Peripartumkardiomyopati
- Mödrar med övervikt
- Mödrar med diabetes
- Kvinnor med bipolär sjukdom
- Kvinnor med HIV
- Graviditetsrelaterad bäckensmärta
- Igångsättning av förlossning
- Icke-svenska föräldrar med barn på neonatalenhet
- Vård efter sexuellt utnyttjande
- Fäders upplevelse av förlossningen
- Diagnos
- Interventionsstudier och långtidsuppföljning
- Graviditet och förlossning som en politisk process
- Oro hos gravida och partners under covid-19 pandemin
- Förlösta kvinnors och vårdpersonals upplevelser av vården vid förlossningen under covid-19 pandemin i Europa.
Vårdmiljö och vårdmodeller vid barnafödande
Detta område omfattar studier om
- Förlossningsmiljö
- Förlossningsrum
- Vårdmodeller för barnmorskans omvårdnad under förlossning.
Teoretisk utgångspunkt
Kvinnor och deras familjer har rätt till en personcentrerad, respektfull och jämlik vård från all inblandad personal. För att kunna erbjuda detta behövs etiskt genomtänkt omvårdnad med ett ömsesidigt, förtroendefullt bemötande där de vårdsökandes behov är i centrum oavsett religion, etnicitet, kultur, sexuell läggning och socioekonomisk situation. Detta förutsätter vård i partnerskap med kvinnor och familjer samt interdisciplinärt teamarbete.
Forskning inom barnafödande stärks genom tvärvetenskapliga forskningssamarbeten eftersom holistisk vård då kan studeras från olika perspektiv.
![venndiagram](/sites/default/files/styles/large_auto_height/public/2022-03/barnaf%C3%B6dande%20venndiagram%20svenska.jpg?itok=dRyzaHJ5)
Huvudområdet reproduktiv och perinatal hälsa
Huvudområdet reproduktiv och perinatal hälsa utgår från en humanistisk människosyn och genererar kunskap om den mänskliga reproduktionen och dess processer. Detta omfattar kunskap om sexualitet, fertilitet, abort, antikonception, graviditet, barnafödande, amning, nyföddhetsperiod, föräldraskap, och klimakterium. Vidare ingår fysiskt, psykiskt, socialt, kulturellt och existentiellt perspektiv på kvinnors reproduktiva och sexuella hälsa i ett livscykel-, genus- och rättighetsperspektiv. I huvudområdet ingår kunskap om hälsofrämjande insatser, förebyggande hälso- och sjukvård samt vårdande och behandlande arbete. Forskningen ska förklara, bredda eller fördjupa förståelsen för frågeställningar inom huvudområdet. Reproduktiv och perinatal hälsa är grunden för ett självständigt kompetensområde för barnmorskor. Kompetensområdet innefattar ett etiskt förhållningssätt, hälsofrämjande och förebyggande insatser samt vård och behandling, organisation och ledning, utveckling och utbildning samt forskning och innovation.
Forskare
Forskargruppsledare:
Professor Helen Elden
Professorer
Helen Elden
Ingela Lundgren
Marie Berg
Anna Dencker
Docenter
Malin Bogren
Christina Nilsson
Åsa Premberg
Karolina Lindén
Lektorer
Harshida Patel
Herborg Holter
Adjungerade lektorer
Viola Nyman
Forskare
Malin Hansson
Doktorander
Liselotte Bergqvist
Ida Lyckestam Thelin
Lisa Goldkuhl
Lilja Þórunn Þorgeirsdóttir
Charlotta von Mentzer
Pia Vikner
Frida Temple
Patricia Ernst
![](https://www.gu.se/sites/default/files/styles/dynamic_image_preload/public/2023-03/bibliometri%20rph.png?itok=94cLVg9C)